- Tämä aihe sisältää 5 vastausta, 5 ääntä, ja päivitettiin viimeksi 9 vuotta, 10 kuukautta sitten toimesta.
-
Holtittoman sorkkaeläinlaidunnuksen vaikutus metsänuudistamiseen Kivalon tutkimusmetsissä
Kävin (11.06.2014) tutkimusapulaisteni kanssa alustavasti tutustumassa metlan kivalon tutkimusmetsiin (about 15000 hehtaaria).
Olin saanut tietooni, että siellä on panssariaidoilla suojattuja koealoja (joiden tuloksia en ole huomannut julkaistun). Niiden avulla on tarkoitus tutkia miten puusto uudistuu, kun tunturipeurasta jalostetun syöttilään (poro) ja säätelyjärjestelmän (suurpedot) tuhoamisen vuoksi marginaalihabitaattiin (metsä) tunkeutuneen toisen suurtuholaisen (hirvi) laidunnus estetään.
Yksi koe on perustettu 1929 viljellyn nyt reilusti päätehakkuukokoisen männikön (jonka seassa kasvaa tasaisin välein erittäin laadukkaita tukkikoivuja) reunaan. Koetta esitelleen metlan erikoistutkijan mukaan koeala on muokattu kevyesti (parikymmentä vuotta sitten). Puolet alasta oli suojattu panssariaidalla, toinen puoli oli suojaamaton.
Panssariaidalla suojatulla puolella kasvoi luontaisesti syntynyt sankka (taimikonhoidossa jätetty 5000 runkoa/ha) kuitupuukokoinen poikkeuksellisen laadukas rauduskoivikko (luokkaa 200 kiintoa/ha), kun taas suojaamattomalla puolella sekalainen etupäässä kuusista muodostunut puusto (enintään 50 kiintoa/ha). Molemmat ovat syntyneet reunametsän siemennyksestä.
Sinun täytyy olla kirjautunut vastataksesi tähän aiheeseen.